Üdv! A nevem Shadi Abou-Zahra.
Én vagyok az akadálymentesítési stratégia és technológia specialistája a W3C-nél,
a World Wide Web Konzorciumnál,
és most a webes akadálymentesítésről szeretnék beszélni.
A Web sok ember számára a mindennapi élet nélkülözhetetlen része.
Munkában.
Otthon.
És útközben.
A webes akadálymentesítés lényege, hogy a fogyatékos emberek is ugyanúgy képesek legyenek használni a Webet.
Például valaki, aki nem tudja a karjait használni, és szájba vehető pálca segítségével gépel.
Vagy valaki, aki nem hall jól, és feliratokkal nézi a videókat.
Vagy valaki, aki nem lát jól, és képernyőolvasót használ, amely hangosan felolvassa a képernyőn megjelenő tartalmat.
Az akadálymentesítésnek számos előnye van.
Például, a feliratok mindenkinek hasznosak akár zajos, akár csendes környezetben.
A megfelelő színkontraszt is jobban működik, ha ragyogó fény van.
Emellett a korral járó hiányosságok, mint például a csökkenő kézügyesség, esetén is segít.
Valójában mindenkinek jobb felhasználói élményt nyújt egy jobb elrendezés és dizájn.
Számos akadálymentességet segítő tulajdonság beépíthető a weboldalak és alkalmazások mögött működő kódokba.
A W3C webes technológiái, mint a HTML, számos akadálymentességi tulajdonságot támogatnak.
Például, lehetővé teszik a képekhez szöveges alternatíva megadását,
melyet a képernyőolvasó hangosan felolvas és amit keresőmotorok is felhasználnak.
Emellett a fejlécek, címkék, és más egyéb kódok is támogatják az akadálymentességet,
és javítják az általános minőséget.
A jó szerkesztőeszközök, mint a wiki-k, tartalomkezelő rendszerek és kódszerkesztők,
segítik akadálymentes kódok létrehozását, akár automatikusan vagy a szerző közvetlen közreműködése által.
A webböngészők, médialejátszók és alkalmazások esetén is szükséges az akadálymentesség támogatása.
A W3C olyan szabványokat biztosít, melyek segítik a web akadálymentessé tételét,
és amelyek nemzetközileg elismertek az állami és üzleti szférában is.
Ezek közül a legismertebb a Web Akadálymentesítési Útmutató – a WCAG.
A WCAG egyben az ISO:40500-as szabvány is,
valamint átvette az EN 301 549 európai szabvány is.
Négy alapelv köré épül:
először, Észlelhetőség – vagyis hogy az emberek képesek látni vagy hallani az adott tartalmat.
Működtethetőség – vagyis az emberek képesek használni a számítógépet gépelés útján, vagy hang segítségével.
Érthetőség – az emberek egyértelmű és egyszerű szövegezéssel találkoznak.
Robusztusság – különböző segítő technológiák használatára van lehetőségünk.
A WCAG mellett a W3C a Szerkesztőeszközök Akadálymentesítési Útmutatóját - ATAG, is biztosítja,
amely a tartalomkezelő rendszerek, kódszerkesztők és más szoftverekkel szembeni követelményeket határozza meg.
A Felhasználói Program Akadálymentesítési Útmutató - UAAG,
pedig a webböngészőktől és médialejátszóktól elvárt követelményeket definiálja.
Több mint egy milliárd ember, a teljes népesség körülbelül 15-20%-a él valamilyen fogyatékossággal.
Az ENSZ Fogyatékossággal élő Személyek Jogairól szóló Egyezménye
az információhoz való hozzáférés jogát, ideértve az Internetet is, emberi jogként definiálja.
A világ legtöbb országa ratifikálta ezt az ENSZ Egyezményt,
és számos ország vezetett be ezzel kapcsolatos szabályozást is.
Azonban törvényektől és rendeletektől függetlenül,
az akadálymentesítési szabványok bevezetése nélkülözhetetlen a fogyatékos emberek számára,
és hasznos mindenkinek.
További információ a webes akadálymentesítésről a w3.org/WAI oldalon.